Noul Secretar general NATO, danezul Anders Figh Rasmussen doreste o cooperare deschisa, ampla si lipsita de orice prejudecati intre Alinata Nord-Atlantica si Rusia. Intr-un interviu cu publicatia britanica Financial Times, Rasmusssen se declara cel putin la fel de deschis unei noi relatii strategice cu Rusia precum presedintele american Barack Obama, care pledeaza pentru o relansare a relatiilor bilaterale.
Rasmusssen afirma care are o adevarata viziune despre cum ar putea arata un nou parteneriat strategic cu Rusia si merge atât de departe incât sa afirme ca Moscova ar putea avea un cuvânt de spus in modul cum se dezvolta NATO in viitor. Pentru ca noul Secretar general considera ca temerile sau preocuparile strategice ale Rusiei sunt legitime.
Rasmussen, fost premier al Danemarcei, a preluat conducerea NATO in august si incearca, precum predecesorii sai, sa defineasca noul rol al NATO dupa Razboiul Rece. Ideea initiala de a transforma Alianta intr-un fel de politist global, cu acceptul tuturor, a esuat si din cauza opozitiei unor tari membre.
Ca si presedintele american Barack Obama, Rasmussen crede ca NATO si Rusia ar putea fi parteneri in combaterea terorismului si a proliferarii nucleare, in eforturile de normalizare a Afganistanului sau in lupta impotriva pirateriei.
Numai ca pina acum, nici preledintele Dimitri Medvedev, nici premierul Vladimir Putin nu au reactionat cu aceeasi caldura si deschidere la ofera de dialog a occidentalilor. Rusia este profund nemultumita de faptul ca in principiu, NATO nu exclude o posibila admitere a Ucrainei si Georgiei in Alianta. Deasemeni, Rusia cere Statelor Unite sa renunte la planul scutului antiracheta, care implica amplarea unor elemente in Cehia si Polonia. Moscova percepe acest plan drept o amenintare directa la securitatea nationala.
Desi nu este oficial, la Washington se vorbeste de citva timp insistent de posibilitatea ca noua administratie sa renunta la acest scut, al carui eficienta este oricum netestata.
Pe de alta parte, incursiunea militara a Rusei in Georgia, in august anul trecut, a dus initial la inghetarea relatiilor NATO-Rusia. Acum se pare ca Alianta Nord-Atlantica vrea sa uite de acest incident, vrea un nou inceput.
Rasmusssen afirma care are o adevarata viziune despre cum ar putea arata un nou parteneriat strategic cu Rusia si merge atât de departe incât sa afirme ca Moscova ar putea avea un cuvânt de spus in modul cum se dezvolta NATO in viitor. Pentru ca noul Secretar general considera ca temerile sau preocuparile strategice ale Rusiei sunt legitime.
Rasmussen, fost premier al Danemarcei, a preluat conducerea NATO in august si incearca, precum predecesorii sai, sa defineasca noul rol al NATO dupa Razboiul Rece. Ideea initiala de a transforma Alianta intr-un fel de politist global, cu acceptul tuturor, a esuat si din cauza opozitiei unor tari membre.
Ca si presedintele american Barack Obama, Rasmussen crede ca NATO si Rusia ar putea fi parteneri in combaterea terorismului si a proliferarii nucleare, in eforturile de normalizare a Afganistanului sau in lupta impotriva pirateriei.
Numai ca pina acum, nici preledintele Dimitri Medvedev, nici premierul Vladimir Putin nu au reactionat cu aceeasi caldura si deschidere la ofera de dialog a occidentalilor. Rusia este profund nemultumita de faptul ca in principiu, NATO nu exclude o posibila admitere a Ucrainei si Georgiei in Alianta. Deasemeni, Rusia cere Statelor Unite sa renunte la planul scutului antiracheta, care implica amplarea unor elemente in Cehia si Polonia. Moscova percepe acest plan drept o amenintare directa la securitatea nationala.
Desi nu este oficial, la Washington se vorbeste de citva timp insistent de posibilitatea ca noua administratie sa renunta la acest scut, al carui eficienta este oricum netestata.
Pe de alta parte, incursiunea militara a Rusei in Georgia, in august anul trecut, a dus initial la inghetarea relatiilor NATO-Rusia. Acum se pare ca Alianta Nord-Atlantica vrea sa uite de acest incident, vrea un nou inceput.